A. Elksniņš: Latgale ir pašsaprotama un neatņemama Latvijas daļa Pilsētas ziņas
![A. Elksniņš: Latgale ir pašsaprotama un neatņemama Latvijas daļa A. Elksniņš: Latgale ir pašsaprotama un neatņemama Latvijas daļa](/assets/upload/news/2024/04/1917g-kongress-ltg-001_sml.jpg)
1917. gada Latgales kongress bija viens no nozīmīgākajiem soļiem ceļā uz Latvijas valsti. Akcentējot tā laika vēsturiskos notikumus, no 2019. gada valsts svinamo un atceres dienu kalendārā 27. aprīlis ir ierakstīts kā Latgales kongresa diena.
Daugavpils valstspilsētas pašvaldības domes priekšsēdētājs Andrejs Elksniņš uzsver: “Latgale ir pašsaprotama un neatņemama Latvijas daļa! To apzināmies mēs, un pirms 107. gadiem to apzinājās arī latgaliešu politiķi un sabiedriskie darbinieki, kuri pieņēma lēmumu par Latgales apvienošanos ar Vidzemi un Kurzemi, veidojot vienotu nāciju. 1917. gada Latgales kongress bija viens no pirmajiem un svarīgākajiem soļiem ceļā uz vienotu Latviju.
Arī šodien ikvienam Latvijas iedzīvotājam jāpatur prātā, ka Latvija ir vienota un nedalāma valsts, tāpēc austrumu pierobežu jābeidz uzlūkot kā pretstatu pārējiem Latvijas novadiem. Neskatoties uz mūsu atšķirīgo kultūrvēsturisko identitāti, kas veidojusies mijiedarbojoties ar te gadsimtiem mītošajām mazākumtautībām, mūs vieno kopīga mīlestība pret mūsu zemi, cieņa pret mūsu valsti, vērtībām un līdzcilvēkiem.
Runājot par piederību Latvijai, mēs nedrīkstam aizmirst arī latgaliešu valodu, kas ir kopējā Latvijas bagātība. Myusim nav cytys vaļsts, kura sorguotu myusu volūdu un myusu kulturu. Myusu pošu pīnuokums, lai latgaliskais turpynoj dzeivuot!
Lai 1917. gada Latgales kongress kalpo kā atgādinājums par mērķiem, ko mūsu senči izvirzīja pirms 107. gadiem un kuru sasniegšana arī šodien ir aktuāla.”
Līdz ar politiskās situācijas izmaiņām Krievijā pēc 1917. gada Februāra revolūcijas, radās labvēlīgi priekšnosacījumi, lai īstenotu tautu pašnoteikšanās tiesības. Izmantojot jaunās brīvības, Krievijas impērijas teritorijā tika gāztas vecās varas struktūras un veidotas jaunas demokrātiskas pārvaldes institūcijas.
Jau 1917. gada martā Pēterpilī (Sanktpēterburgā), klātesot 66 Latgales latviešiem, tika pieņemts lēmums par nepieciešamību Latgalei apvienoties ar pārējiem latviešu apdzīvotajiem novadiem. Šo lēmumu bija jāpieņem Latgales iedzīvotāju pārstāvjiem speciāli organizētā sanāksmē.
Pirmais Latgales kongress notika 1917. gada 26. un 27. aprīlī (pēc jaunā stila 9. un 10. maijā) Rēzeknē. Kopumā kongresā piedalījās 232 delegāti. Par delegātiem kļuva Latgales draudžu un pagastu pārstāvji, latgaliešu biedrību, strēlnieku un koloniju pārstāvji. Kopumā kongresā piedalījās arī 118 aicinātie viesi, starp tiem arī vēlākais ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics.
Kongress tika aizvadīts emocionālā gaisotnē. Rēzeknē pulcējās gan latviešu apdzīvoto novadu apvienošanās idejas piekritēji, gan pretinieku. Notika asas diskusijas, sadursmes un pat uzbrukumi. Tomēr kopsaucējs tika rasts – Latgalei jāapvienojas ar Vidzemi un Kurzemi.
Latgales kongresa norise atspoguļota tā laika preses izdevumos, dalībnieku atmiņās, kas fiksētas vairākus gadus pēc pasākuma. Kopš 2019. gada Latgales kongresa diena noteikta par svinamu dienu visā valstī.
Foto: 1917. gada Latgales kongresa delegāti. Autors nav zināms. Avots: www.enciklopedija.lv
Informāciju sagatavoja:
Daugavpils valstspilsētas pašvaldības
Sabiedrisko attiecību nodaļa